![](images/2024/08/107141.jpg)
1200 лв. стигна средният размер на бързите кредити
27 на сто от потребителите на този тип услуги ги използват за покриване на битови нужди
/ брой: 157
Средният размер на отпуснатите бързи кредити се повиши през последните няколко години, най-вече поради високата инфлация, като достигна 1200 лв., съобщи пред БТА председателят на Асоциацията за отговорно небанково кредитиране (АОНК) Николай Цветанов. Той изтъкна, че пазарът на небанковите кредити до този момент не отчита растеж в броя кредити.
Българската народна банка (БНБ) съобщи, че към края на юни 2024 г. заемите от фирмите за бързи кредити са 6,017 млрд. лв. (3,1 на сто от прогнозния брутен вътрешен продукт). За една година те се увеличават с 22,1 на сто - от 4,926 млрд. лв. в средата на 2023 година (2,7 на сто от БВП). Относителният дял на тези кредити в общия размер на вземанията по кредити нараства от 45,2 на сто в края на юни 2023 г. до 46,7 на сто в края на същия месец на 2024 година, по данни на БНБ.
Най-обичайната причина за теглене на бърз кредит е покупката на техника, като това е случаят на 38 на сто от потребителите. На бързи кредити за ремонтна дейност разчитат 36% от потребителите. Според проучване на агенция "Тренд" по поръчка на АОНК потребителят на бързи кредити за покупка на техника най-често отговаря на следния профил: мъж на възраст между 30 и 50 г., с висше образование, живеещ в областен град. Кредити за ремонти се вземат по равно от мъжете и жените със средно образование, живеещи в столицата и в селата. Малко над една четвърт от потребителите на този тип услуги (27%) ги използват за покриване на битови нужди.
Най-често кредитите се вземат за период между половин и една година, като това са 36% от случаите или между три и шест месеца - 31 на сто. Над 90 на сто от ползвателите изплащат задълженията си в срок. На бърз кредит до следваща заплата разчитат пет процента от участвалите в проучването на "Тренд".
Преди дни от асоциацията предупредиха за нарастващ брой измами с кредити и Цветанов посочи, че потребителите трябва да бъдат изключително внимателни в социалните мрежи, които са опасно място за търсене на потребителско финансиране. "Оказва се, че социалните мрежи са изключително опасно място за търсене на потребителско финансиране. Често потребители се свързват с кредитори, за които няма данни за регистрация в БНБ, няма линк към сайт или пък изобщо нямат официален сайт, който съдържа изискуемите данни и информация за кредитора. Не се предоставя и задължителната преддоговорна информация, която е и най-ценна за потребителя и му позволява вземането на информирано решение.
Обикновено измамниците използват сайтове за малки обяви (онлайн пазари) с цел кражба на лични данни или финансова злоупотреба. Почти винаги типологията на тази измама е в искане да се плати авансово някаква такса от клиента на каса на платежна институция. Това не е практика и потребителите трябва да не заплащат предварителни такси", каква експертът. Той очаква недобросъвестните участници на пазара постепенно и естествено да отпадат чрез регулация на компетентните органи и отхвърляне от потребителите". Според него е възможно да се мисли за промени в сектора, свързани с влизането на България в еврозоната, които обаче ще засегнат по-скоро компаниите, а на потребителите.