Министерството на финансите публикува проект за изменения в Закона за банковата несъстоятелност, чиято цел е да се поправят пропуски, заради които съдът в Страсбург осъди държавата ни преди две години. Става дума за фалита на КТБ, за който през август 2022 г. Европейският съд по правата на човека в Страсбург постанови, че България не е осигурила справедлив съдебен процес, така че банката да се защити по делото за отнемането на лиценза й и обявяването й в несъстоятелност.
Според предложените промени банка, за която се иска откриване на производство по несъстоятелност, вече няма да се представлява от назначените квестори или временни синдици, а от „лицата, които са я представлявали до датата на решението на централната банка за отнемане на лиценза й за извършване на банкова дейност или до датата на назначаването на квестори".
Освен това тези лица, както и акционерите в банката с повече от 5% от капитала на банката, вече ще може да обжалват решенията на съда, с които се открива производството по несъстоятелност, обявява се неплатежоспособност, определя се началната й дата, обявява се в несъстоятелност, прекратяват се правомощията на органите й и др.
Съдът в Страсбург бе сезиран от изпълнителните директори на КТБ, които бяха лишени от правото да обжалват и да изложат своята гледна точка пред съда. КТБ бе представлявана единствено от квестори, назначени от БНБ - регулаторът, който отне лиценза на банката. Съдът в Страсбург постанови, че с действията си по отнемането на лиценза българските власти са нарушили два основни принципа на Европейската конвенция за правата на човека - правото на справедлив процес и правото на собственост. Както и че българските съдилища (в случая Върховния административен съд) са отказали на КТБ надлежен съдебен контрол. Това решение на Съда по правата на човека обаче не може да върне процеса в изходна точка.
През 2014 г. БНБ отне лиценза на КТБ. Това решение на централната банка беше оспорено пред Върховния административен съд (ВАС) от основните акционери в КТБ, включително мажоритарният „Бромак“ (собственост на Цветан Василев). В две последователни определения ВАС обаче прие, че нито акционерите, нито членовете на ръководството на банката имат право да обжалват решението за отнемане на лиценза, защото не са страни в административното правоотношение и не са адресати на оспорения административен акт. Съдът прие, че само назначените незабавно след поставянето на КТБ под специален надзор квестори могат да я представляват по делата за лиценза.